Linux

— Mer än bara gratis

Copyright (c) 2004

Marcus Rejås <marcus@rejas.se>

Jag ger härmed rätten till alla att nyttja denna presentation på alla sätt som anses lämpliga så länge som syftet på något sätt främjar användandet av fri och/eller öppen programvara.

Du kan alltså ta hela eller delar av detta arbete, du kan ändra det, du kan stoppa in det i ett annat arbete, du kan ta bort mitt namn, du kan hävda att du skrivit det, du kan göra vad du vill med detta arbete bara ovanstående uppfylls.

Denna presentation i ett format lämpligt för redigering och med anteckningar för föredragshållaren finns på http://rejas.se/docs/eskilstuna.sxi

Jag vill tacka Jonas Björk, Trinix AB, Robin Rosenberg och Torbjörn Svensson som hjälpt till med korrekturläsning av denna presentation.

Marcus Rejås,

Norrtälje 2004-04-18

Linux
mer än bara gratis

Marcus Rejås <marcus@rejas.se>

Svenska Linuxföreningen

Rejås Datakonsult

Eskilstuna 2004-04-21

Svenska Linuxföreningen

Även känd som SeLinux

Ideell förening som verkar för främjandet av fri och öppen programvara och operativsystem

> 1500 direkta medlemmar (mar 2004)

Kostnadsfritt medlemskap, aktiv förening

http://se.linux.org

Om Marcus Rejås

Linux sedan 1996

Styrelseledamot i Svenska Linuxföreningen

Egen företagare, datakonsult inom fri programvara

Mer “fri programvara” än “öppen källkod”

From: torvalds@klaava.Helsinki.FI (Linus Benedict Torvalds)

Newsgroups: comp.os.minix

Subject: What would you like to see most in minix?

Summary: small poll for my new operating system

Date: 25 Aug 91 20:57:08 GMT

Organization: University of Helsinki

Hello everybody out there using minix -

I'm doing a (free) operating system (just a hobby, won't be big and

professional like gnu) for 386(486) AT clones. This has been brewing

since april, and is starting to get ready. I'd like any feedback on

things people like/dislike in minix, as my OS resembles it somewhat

(same physical layout of the file-system (due to practical reasons)

among other things).

[...]

Linus (torvalds@kruuna.helsinki.fi)

PS. Yes - it's free of any minix code, and it has a multi-threaded fs.

It is NOT protable (uses 386 task switching etc), and it probably never

will support anything other than AT-harddisks, as that's all I have :-(.

Vad är fri/öppen programvara?

Program som du får använda till vad du vill

Program som du får förändra

Program som du får utforska hur de fungerar

Program som du får sprida vidare i befintligt eller modifierat skick

Priset har inte med fri/öppet att göra

Vad är inte fri och öppen programvara?

Shareware

Får man inte ändra, inte sprida vidare i modifierad form, inte se hur det fungerar

Freeware

Samma som shareware

Slajdware

Är ett skämtsamt namn på programvaror som bara finns i PowerPoint-presentationer. Kallas även Vaporware.

GNU-projektet

Startades av Richard Stallman 1982

Syftet var att ta fram ett komplett, fritt operativsystem (GNU).

Projektet var nästan klart, men saknade en operativsystemkärna när Linus presenterade Linux.

Tillsammans utgör de ett komplett, fritt operativsystem.

Varför? Hur fungerar det?

Bakom fri programvara ligger massor av programmerare, grafiker, systemdesigners och andra.

Även företag är med och utvecklar

Utvecklarna drivs av eget intresse och gör reklam för sig själva i sina insatser

Ingen äger produkterna

Finns ett helt föredrag som bara handlar om krafterna bakom detta.

Vad är Linux?

Linux är ett operativsystem. Exempel på andra operativsystem är till exempel Windows och Mac OS

Operativsystemet är det program i datorn som styr all din hårdvara och som gör det möjligt för andra progam att köras på din dator

De flesta operativsystem hjälper även dig att använda din dator

Linux och GNU

Linux är en operativsystemkärna, för att man skall kunna göra något med den måste man även ha en mängd olika program dessa skrev inte Linus själv utan använde de som fanns från GNU-projektet.

Många kallar Linux för GNU/Linux för att ge GNU den del av äran de förtjänar.

GNU har också en egen kärna, den heter HURD

Linuxhistoria

Linux upphovsman heter Linus Torvalds

Han studerade och ville ha ett bra operativsystem till sin dator, men hade inte råd med de som stod till buds

Linux började utvecklas 1991

Från början fick inga pengar byta ägare vid hantering av Linux, detta ändrades med version 0.12 (som kom 5:e jan 1992)

14:e mars 1994 Släpps Linux 1.0

Är Linux gratis?

JA – och Nej!

Linux kostar ingenting. Man kan ladda ner det gratis från Internet på massor av ställen.

Mycket bra support finns tillgänglig gratis på Internet

Men, att driftsätta ett IT-system är aldrig gratis.

Genom att välja fria alternativ väljer du själv hur mycket du vill spendera och vilka leverantörer du vill anlita.

Mer än gratis!

Linux är gratis, men det är inte den enda, eller ens största, fördelen

Öppenheten ger en mängd fördelar

Säkerhet

Stabilitet/Kvalitet

Framtidssäkert

Öppna bugglistor och supportsystem

Leverantörsoberoende.

Man kan byta leverantör när som helst (Fri konkurrens)

Man kan anlita lokala aktörer

Linuxdistributioner (1/2)

Linux är egentligen bara en operativsystemkärna

Till denna finns hundratusentals fria programvaror

Linuxdistributörerna plockar ihop en samling program och bygger ett komplett operativsystem (med användarapplikationer) och distribuerar detta i ett lättinstallerat paket.

Linuxdistributioner (2/2)

Det finns hundratals olika distributioner

Exempel på stora distributioner är:

Debian, Gentoo, Mandrake, RedHat och SuSE

När du väljer distribution är mitt tips att välja den som den lokala Linux-gurun har som sin favorit så kan du lättare få hjälp av henne eller honom.

Det mesta är lika i alla distributioner

Ur användarsynpunkt

Till Linux finns flera mogna, grafiska, lättanvända, gränssnitt.

Linux kan anpassas till att se ut på väldigt många olika sätt beroende på vad man skall ha det till.

När man installerar en distribution får man detta paketerat och lättinstallerat

Linux och virus

En av de största fördelarna med Linux är att det är ett säkert system

Virus finns i väldigt begränsad omfattning

Spyware och liknande finns inte i öppna programvaror

Linux har en säkerhetsmodell som fungerar

Linux och Windows

Linux och Windows kommer bra överens i nätverk

Windowsprogram kan inte direkt köras i Linux och vise versa

Linux har många ansikten 1/4

Linux har många ansikten 2/4

Linux har många ansikten 3/4

Linux har många ansikten 4/4

OpenOffice.org

Ursrungligen från tyska Stardivision, kallades StarOffice. Inte gratis, inte fritt.

Stardivision köptes av Sun 1999. Sun släpper StarOffice gratis, inte fritt.

Sun hjälper till att starta OpenOffice.org. Suns arbete med StarOffice går till OpenOffice. Syftet är att skapa ett fritt “Office-Paket”.

Ur StarOffice har man tagit bort vissa komponenter på grund av avtal med tredjepartstillverkare.

Mozilla

Mozilla är en webbläsare som finns till flera olika operativsystem

Från början Netscape

Finns i flera versioner, en liten som heter Firefox och en stor som heter Mozilla

Innehåller allt man behöver

Kan massor som inte Internet Explorer kan och som man behöver

Xmms

Underhållning på hög nivå

Spelar de flesta ljudformat

Påminner om WinAmp som är ett motsvarande program till Windows

MPlayer

En av flera bra filmvisare till Linux

Visar så gott som alla filmformat

Kan köras både med och utan grafiska kontroller

Wine

Wine är en Windows-emulator som låter dig köra windowsprogram i Linux

Kan vara bra för att köra program som man inte kan vara utan och som bara finns till Windows

Wine är under utveckling

Wine är inte en bra långsiktig lösning men kan användas för att portera program

Säkerhet

Linux är säkrare än Windows

Virus existerar knappt (inbrottsanalogin)

Inget system är säkrare än sin administratör

Det är enklare att säkra ett Linux-system än ett Windows-dito

Inlåsningseffekter

En av de största anledningarna till att byta till öppen programvara ...

... och den största anledningen till att inte fler gör det.

Medveten strategi från en mängd leverantörer

Kan MS Office läsa OpenOffice-filer?

Linux support

En av de största fördomarna mot Linux är att det inte finns support. Det är fel.

Flera företag erbjuder professionell support.

Supporten på Internet är mycket bättre än den från kommersiella företag.

Du kan få all information om en produkt innan du driftsätter den.

Fördelar med Linux

Ett öppet system

Säkerheten är mycket bättre än i Windowsfallet

Lätt att anpassa efter sina behov

Stabilt

Nackdelar med Linux

Det finns nackdelar

Hårdvarutillverkarna stöder inte Linux i samma utsträckning som Windows

Användarna är inte vana med Linux

Många program som finns är relativt omogna

Acceptans hos leverantörer och andra kan vara lägre

Det mesta är inte Linux fel ...

Framtiden ...

Linux har ökat sedan den första dag det kom, kommer att fortsätta att öka

Linux har idag väldigt liten del på skrivbordet men är stort och blir större på serversidan

Linux används idag flitigt på skrivbordet på företag som använt Unix tidigare (SMHI, till exempel)

Även offentliga sektorn ökar. Till exempel PPM.

Jag har valt att skriva denna ”licens” av egentligen ett enda skäl. Det skall vara lätt att nyttja detta arbete till att skapa nya presentationer. Om dessa är fria eller inte spelar mindre roll.

Jag tycker att även du skall använda denna “licens” på dina alster om du inte har anledning att använda en annan. Även om du gör ett mindre arbete, till exempel en text eller, som i detta fall, en presentation bör du skriva vilka rättigheter du ger de som i framtiden hittar den. Gör du inte det får den som hittar den inte använda den. Men om du, som jag, anger detta är det fritt fram.

Vill du använda denna presentation så är jag glad om du nämner mitt namn i en sida ungefär som denna men det är absolut inte ett krav.

Har du några frågor kring detta så fråga mig gärna på den e-postadress som står nämnd ovan.

/Marcus

Detta föredrag skall vara som en liten introduktion till vad Linux och fri programvara är. Skillnaderna mellan fri och öppen programvara behandlas inte och ingen djupare teknisk beskrivning av Linux görs.

Föredraget är planerat att ta cirka 2 timmar inklusive frågestund och en kort demonstration av Linux.

Föredraget är indelat i två delar. En om fri programvara först och sedan en om Linux och några exempel på program som finns till Linux.

Svenska linuxföreningen är en ideell förening som har som huvudmål att främja användandet av fri och öppen programvara. Alltså inte som namnet antyder bara Linux.

Jag är en datanörd på 31 år som jobbat mycket med fria programvaror. Sedan 1996 har jag i princip uteslutande kört Linux, både privat och professionellt.

Sedan 2003 sitter jag i styrelsen för Svenska Linuxföreningen. Ett uppdrag som jag tar på största allvar.

Sedan 2000 driver jag mitt eget företag. Sedan 2003 driver jag det på heltid som min enda sysselsättning.

Den sista punkten är för vissa viktig. För andra har den ingen betydelse alls. Det jag vill säga med den är att jag tar ställning för fri programvara snarare än det som kallas öppen programvara. Förstår du inte skillnaden så behöver du inte bry dig om den. Förstår du, då vet du vad jag menar. Annars går det bra att fråga mig :-)

Detta är ett av de första utropen som Linus Torvalds gjorde om Linux. Han hade tidigare skrivit frågor som visar att han jobbade med Linux men detta var det första konkreta utropet.

Framförallt raderna om att det aldrig skall bli stort och professionellt och att det aldrig kommer att gå att portera är ju idag lite roligt. Linux är i allra högsta grad stort och professionellt och ett av de mer portabla OS som finns :-)

Fria programvaror misstas ofta för att vara ett billighetsalternativ av lägre klass än proprietära alternativ. Detta är inte fallet. Det är program med extremt hög kvalitet som utvecklas av massor av utvecklare på företag, universitet och av privatpersoner.

Dessa programvaror har inga hemligheter och har utvecklats av proffs

Du får använda dessa programvaror på alla sätt som du vill, oavsett om det är kommersiellt eller inte.

Denna förklarar sig själv .... :-)

GNU-projektet är äldre än Linux. Projektet har som syfte att ta fram ett komplett, fritt operativsystem. Med fritt menas fri som i frihet och inte som i ”gratis”. All källkod skall finnas tillgänglig och man har rätt att ändra och sprida den vidare.

När man skriver ett operativsystem är det massor av program som måste skrivas. I GNU valde man att börja med hjälpprogram som man sedan använde när man skrev själva operativsystemet.

Bland det första man tog fram var en editor (emacs) och en kompilator (GCC). Dessa använde man sedan när man skrev resten av programmen. Dessa verktyg använde även Linus när han skrev Linux.

GNU-projektet hade också mängder av programvara som behövs i ett operativsystem. Till exempel skal och andra hjälpprogram. Dessa lade Linus med i Linux.

Inom GNU-projektet hade man i princip allt klart utom just operativsystemkärnan. När nu Linux finns har man ett komplett operativsystem. Men Linux är bara en del av det. Mycket jobb kommer från GNU-projektet och det skall man inte glömma bort.

GNU-projektets ursprungliga kärna heter HURD och utvecklas fortfarande.

Hur kommer det sig att det finns högkvalitativa programvaror fri för vem som helst att ladda ner och använda? Vilka står bakom dessa och varför? Vad driver dem?

Det här än vanlig frågor som man får. De är inte speciellt lätta att svara på.

Inte alla vet vad ett operativsystem är. Min förhoppning är naturligtvis att man i framtiden inte skall behöva veta det heller för att använda Linux.

Det finns hundratals olika operativsystem som används idag. Linux är inte det enda som inte kostar något och som har öppen källkod, det är inte heller det första. Linux är det första fria operativsystemet som fick en omfattande spridning. Kom ihåg att OpenBSD, FreeBSD och flera andra öppna operativsystem inte är helt fria enligt Free Software Foundantion. Det är dock Linux.

Hade inte GNU-projektet startats och kommit så långt som det hade när Linus började skriva Linux tvivlar många på att han hade kunna åstadkomma något över huvudtaget.

Vad som är säkert är i alla fall att utan GNU hade det tagit väldigt mycket längre tid än vad det gjorde för Linus och de som följde med och hjälpte till att få klart Linux.

HURD-kärnan är idag fortfarande under utveckling men är stabil och används. Dessa system brukar kallas GNU/HURD eller bara GNU, i motsvarighet till de som kallas GNU/Linux.

Linus var student på Universitetet i Helsingfors. Han studerade datavetenskap. På skolan hade han tillgång till kraftfulla datorer med bra operativsystem (OS). Han köpte en dator, en 386:a att ha hemma. Men han hade inte råd att köpa ett bra OS till den. Han hade ett operativsystem som heter Minix, men han gillade det inte och började göra ett eget. Eftersom han känt sig hindrad av att inte ha råd med programvaran bestämde han att hans skulle vara gratis.

Från början hade Linux en licens som sade att inga pengar alls fick byta ägare när en kopia av Linux gjordes. Detta ändrades och från och med version 0.12 som kom 5:e jan 1992 så använde Linus licensen GNU General Public License från GNU-projektet.

1994 (14:e Mars) släpps Linux 1.0. Källkoden är nu på ungefär 1MB och kan köras fristående.

Linux är gratis. Men det är för den sakens skull inte säkert att det i alla tänkbara fall är billigare än proprietära produkter. I längden vill jag hävda att Linux blir billigare men det går sällan att räkna fram det.

Den support man kan få på nätet är i många fall överlägsen den man kan få för kommersiella produkter. Det beror på att de öppna produkterna utvecklas och lever helt utan hysh, hysh. Alla bugglistor, FAQs, forum, mm finns på nätet, till skillnad från proprietära produkter där varje del information som publiceras noga övervägs.

Att installera och driftsätta ett system är aldrig gratis. Med proprietära produkter betalar man en licensavgift för att få använde programvaran. Denna är inte så stor, vilket leverantörerna av dessa produkter flitigt påpekar.

Det som ofta inte framkommer i leverantörernas annonser är att systemen behöver underhållas och så småningom uppgraderas. Det behöver Linuxsystem också, men då kostar det inget. Du kan dessutom välja att uppgradera när du vill.

Här förklarar jag hur det kommer sig att det finns så många olika Linuxdistributioner. Vad som skiljer dem åt och vad de är.

Med Linux (som ju bara är en operativsystemkärna) kan man inte göra mycket. Nästan ingenting, faktiskt. Man behöver en mängd andra små program för att man skall få ut något av det. För att man skall kunna jobba med sin dator behöver man sedan ytterligare andra program, till exempel ordbehandlare, ritprogram, program för att visa film, med mera, med mera.

Linuxdistributörerna plockar ihop dessa delar till ett paket. Till skillnad från till exempel Windows så innehåller en Linuxdistribution allt du behöver. Både operativsystem och program att jobba i.

Både en fördel och nackdel med Linux och flera andra öppna system är att det finns så mycket av allt. Det finns hundratals, kanske tusentals, olika Linuxdistributioner. Det finns distributioner för de flesta olika användningsområden NASA har till exempel en som är speciellt anpassad för att använda i Rymden ...

Linuxkärnan är i princip densamma i alla distributioner. De ingående programvarorna är också desamma, med undantag för versionerna som kan skilja.

Så här tror många att Linux ser ut. Helt textbaserat och inte speciellt vackert. Linux har sedan första början haft ett grafiskt gränssnitt så varifrån denna myt kommer vet jag inte. Linux kan se ut på så många olika sätt. Till exempel så kan det göras extremt likt Windows XP om man nu skulle vilja det.

Man skall dock inte förrakta de textbaserade programmen. Kommandotolken är en stor styrka i Linux och andra Unix-operativsystem, Med denna kan man göra allt med sin maskin. Man kan dessutom automatisera i princip alla uppgifter.

Det vi ser på bilden är ett program som heter screen som delar skärmen i två delar. I den övre ser vi den textbaserade webbläsaren Links och i det undre syns IRC-klienten irssi.

Här ser vi skrivbordmiljön Gnome och ett tema som hackats av Jonas Björk.

Det här är skrivbordsmiljön KDE (K Desktop Environment)

WindowMaker är en fönterhanterare som är väldigt populär för sin snabbhet och enkelhelt. Mycket smidig.

OpenOffice.org är ett av flera fria ”Officepaket” till Linux.

OpenOffice.org finns till både Linux, Windows, Mac och flera Unix vilket gör det mycket bra i en blandad miljö.

OOo använder ett öppet XML-baserat filformat som är föreslaget som standard.

Exempel på andra ”Officepaket” är Koffice (koffice.kde.org)

...

...

http://www.winehq.com

Linux är säkrare än Windows. Som vanlig användare kommer man inte åt inställningar och systemfiler i Linux detta gör att virus och liknande får svårare att sprida sig.

Inbrottsanalogin beskriver jag i min blogg på selinux[1].

Man kan göra alla system osäkra om man missköter dem. Inget system är säkert över tiden.

Ett Linux-system är mycket enklare än ett Windows-system. Enklare = Säkrare.

[1]http://se.linux.org/Medlemmar/rejas/blog/20040207

Inlåsningseffekter är det i princip alla känner som ett hinder för att byta ut sina produkter.

- ”Jag kan inte byta system eftersom jag har så många Excel-filer som är specialgjorda.”

- ”Jag kan inte byta eftersom alla mina kunder använder Word”

- ”Jag kan inte byta ut det här systemet eftersom mina inte är kompatibla”

Man hör ständigt att det finns dåligt med support till Linux och andra fria produkter. Detta är fel.

Det finns massor med företag som erbjuder support på Linux och andra fria produkter. Du kan själv välja vilken du vill kontakta.

Den support man kan få på nätet är i många fall överlägsen den man kan få för kommersiella produkter. Det beror på att de öppna produkterna utvecklas och lever helt utan hysh, hysh. Alla bugglistor, FAQs, forum, mm finns på nätet, till skillnad från proprietära produkter där varje del information som publiceras noga övervägs.

Innan man driftsätter en produkt kan man ta reda på allt om den. Man kan provköra den i hur stor utsträckning som helst utan att det kostar något. Man kan studera den in i minsta detalj. Man kan till och med ta hem den och bygga den själv så att man har total kontroll över hela produkten. Många leverantörer erbjuder att deponera källkod hos tredje part. Men vem kan den koden den dag du behöver nyttja den. Är koden samma som den som finns i din produkt?

Ett öppet system ger en mängd fördelar:

Man kan vända sig till vilken leverantör som helst för att få service

Man kan välja att fortsätta att använda systemet även om det inte längre underhålls av leverantören

Man kan anpassa systemet efter sin miljö

Det finns nackdelar med Linux. Man är en idiot om man inte inser det. Vad man dock snabbt inser om man rotar i det är att det inte är Linux fel. De flesta problem beror inte alls på Linux.

Inte mycket att tillägga.

Linux är ingen fluga som kommer att försvinna ...

Linux, mer än bara gratis

Linux, GNU, fri programvara, öppen källkod

Copyright (c) 2004
Marcus Rejås <marcus@rejas.se>
Jag ger härmed rätten till alla att nyttja denna presentation på alla sätt som anses lämpliga så länge som syftet på något sätt främjar användandet av fri och/eller öppen programvara.
Du kan alltså ta hela eller delar av detta arbete, du kan ändra det, du kan stoppa in det i ett annat arbete, du kan ta bort mitt namn, du kan hävda att du skrivit det, du kan göra vad du vill med detta arbete bara ovanstående uppfylls.
Denna presentation i ett format lämpligt för redigering och med anteckningar för föredragshållaren finns på http://rejas.se/docs/eskilstuna.sxi
Marcus Rejås,
Norrtälje 2004-04-05

Marcus Rejås

2003-12-24T09:52:27

Marcus Rejås